Neologism English vocabulary as an integral component of intercultural communication
DOI:
https://doi.org/10.32782/2617-3921.2024.25.33-41Keywords:
neologism, English language, types of neologism formation, intercultural communication, trends, information and communication technologiesAbstract
This scientific work analyzes the neologism vocabulary of the English language in the context of the development of intercultural communication, with the identification of new trends in their creation and dissemination. The authors consider the peculiarities of English neologisms functioning in the conditions of modern society development, for which it is extremely important to create new categories to denote and define previously unknown phenomena and realities. It has been established that mainly extralinguistic factors influence the formation of newly coined words. The most modern areas of neologisms of modern political events, processes of globalization, mobility, communication, computerization and informatization have been singled out. The authors focus their attention on the expansion and development of information and communication devices and technologies, the Internet, social networks, which are an integral part of intercultural communication, as well as a massive influence on the emergence of English buzz words. The word-formation of modern lexical units which arose under the influence of the coronavirus disease and the accelerated development of information and communication technologies is considered. Types of neologism formation are identified and analyzed, among which the most noticeable are affixes, word formation, conversion, reduction, there are also graphic abbreviations, acronyms, and phonological ways of creating neologisms. The authors conclude that precisely thanks to the continuous development of intercultural communication, expanding of communication boundaries, English neologisms are emerged, used and disseminated, and at the same time they are borrowed by other languages, that causes certain difficulties among translators, until these newly coined words become familiar and understandable.
References
Global Language Monitor. Збірник матеріалів Всеукраїнської науково-практичної конференції «Функціонально-стилістичний потенціал романо-германських мов у європейському просторі». [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://www.languagemonitor.com/
Merriam-Webster dictionary. We added 690 new words to the dictionary for September 2023. Merriam-Webster.com dictionary. [Електронний ресурс]. – Режим доступу: https://www.merriam-webster.com/wordplay/new-words-in-the-dictionary
Yulia Talalay. English Covid-19 neologisms: ways of word-formation and thematic groups. Актуальнi питання гуманiтарних наук. 2023. Вип. 62, том 2.
ст. 180–183.
Андрусяк І.В. Англійські неологізми кінця ХХ століття як складова мовної картини світу : автореф. дис. … канд. філол. наук : 10.02.04 «Германські мови». Київ, 2003. 20 с.
Афоніна І. Ю., Бовт А. Ю. Глобальна Інтернет мережа як джерело змін лексичного складу англійської мови. Збірник матеріалів Всеукраїнської науково-практичної конференції «Функціонально-стилістичний потенціал романо-германських мов у європейському просторі». 2017. Вип. 1. Старобільськ : Вид-во ДЗ «ЛНУ імені Тараса Шевченка». С. 7–18.
Бабелюк O. A., Дідух Л.І. Способи творення неологізмів на позначення явищ COVID-19 в англомовному епідеміологічному дискурсі. Львівський філологічний часопис, 2020. (7), ст. 5–12. https://doi.org/https://doi.org/10.32447/2663-340X-2020-7.1
Гордієнко Н. М. Особливості виникнення лексичних інновацій. Міжнародний науковий журнал «Інтернаука». 2017. № 3(2). С. 45–46.: ст. 46.
Зацний Ю. А. Сучасний англомовний світ і збагачення словникового складу. Львів : ПАІС, 2007. 228 с.
Остафійчук О. Д. Неологізми англійської мови в сучасному суспільстві. Вчені записки ТНУ імені В. І. Вернадського. Серія: Філологія. Соціальні комунікації. 2020. Том 31 (70) № 3 Ч. 1. ст. 156–160.
Ушакова І. О. Розвиток міжкультурної комунікації на заняттях з англійської мови за професійним спрямуванням. Духовність особистості: методологія, теорія і практика. 2018. 3(84). С. 254–265.